Der er ikke nogen tvivl om, at Danmark nu og i den allernærmeste fremtid har brug for flere dygtige IT-folk. Programmører, grænsefladedesignere, databaseudviklere og systemarkitekter – med ét ord: udviklere.
På Erhvervsakademi Dania i Grenaa uddanner vi IT-folk. Men vi uddanner dem gennem en helt speciel type af IT-opgaver, nemlig computerspil. Globalt set er spilbranchen en mastodont, der for længst har overhalet filmbranchen i indtjening. Desværre står det lidt stille til i Danmark.
Danske politikere er stort set uvidende om vækstpotentialet i spilbranchen og kaster ineffektive håndører efter branchen på samme måde, som trætte forældre giver ungerne på bagsædet slik for at få ro
Jonatan Yde og Mikkel Lodahl, spileksperter på Erhvervsakademi Dania
Mens spilbranchen i vores nabolande buldrer derudaf med vækst og politisk bevågenhed, er den danske spilbranche nærmest på status quo henover den sidste håndfuld år med en omsætning på omkring en milliard danske kroner og godt 1000 stillinger, mod fx den svenskes 13,5 milliarder og 5320 stillinger. Danske politikere er stort set uvidende om vækstpotentialet i spilbranchen og kaster ineffektive håndører efter branchen på samme måde, som trætte forældre giver ungerne på bagsædet slik for at få ro.
![Lektor Mikkel Lodahl og campuschef Jonatan Yde er klædt ud som figurer fra klassiske computerspil](/media/2602/mikkel-og-jonatan-web.png?format=jpg&quality=84&width=640)
Så hvorfor overhovedet uddanne folk til at lave computerspil? Når branchen i Danmark nu er så lille, og når den etablerede IT-branche vil have programmører, grænsefladedesignere, databaseudviklere og systemarkitekter? Ganske simpelt fordi folk, der kan lave spil, er bedre til netop de former for IT-udvikling. Og når de lærer det på den måde, de lærer det på Dania Games i Grenå, bliver de bedre endnu.
Det største argument for at digitalisere er effektivisering. Nemmere arbejdsgange. Alligevel har alle prøvet at få et nyt program på arbejdspladsen, hvor brugeroplevelsen er blevet ringere og mere forvirrende, fordi udviklerne ikke forstår, hvordan brugerne egentlig vil bruge programmet. Men når man laver spil, er der slet ikke andet end at bruge programmet. Man skal ikke lave et tekstdokument, der skal printes ud. Man skal blot interagere med spillets elementer. Derfor bliver spiludviklere bedre til at lave interaktionsgange, der er intuitive at finde ud af og som passer til brugerne – og dét giver den lovede effektivisering.
Et andet argument er automatiseringen og brugen af robotter. Når man hører ordet, tænker man på C-3PO og R2-D2 fra Star Wars, men virkelighedens robotter er typisk meget små programmer, der automatisk løser ting som fx at læse og sortere store mængder data. For eksempel en lang liste af kontoudtog, som en stakkels bankmedarbejder kan bruge flere dage på at kigge igennem. Det kan en robot klare noget hurtigere.
![](/media/2603/studerende-web.png?format=jpg)
Så meget hurtigere, at praktikanter fra Dania Games eksempelvis har hjulpet Sparekassen Kronjylland med at automatisere en række trivielle og tidskrævende opgaver, hvilket har frigivet væsentlige medarbejderressourcer til andre opgaver - bare i løbet af deres tre måneders praktikforløb. Det kan de, fordi de allerede har arbejdet intensivt med AI og sorteringsalgoritmer for at lave interessante computerspil.
Bagom denne kronik
Dania har mange dygtige lektorer, der udover at levere undervisning med nerve og sjæl, også forsker i deres fagspeciale.
At forske på et erhvervsakademi betyder, at resultaterne skal kunne bruges til noget af fx virksomheder, forening eller kommune.
Flere lektorer og chefer har sagt ja til at videreformidle deres viden i kronikker, som kan læses her på Danias hjemmeside.
I det hele taget er det store fokus på praksis, som spiludvikling kræver, et stort aktiv i IT-branchen. På Dania Games i Grenå laver de studerende på grund af den pædagogiske model HAGI hele tiden funktionelt og virkende software. De har hænderne nede i arbejdet fra starten. Det giver en praktisk kodeerfaring, der ikke kan matches af andre uddannelser - heller ikke på universitetsniveau. Og vores dimittender går ganske fornuftigt både ind i spilbranchen (33%) og i den generelle IT-branche (67%).
Så kære politikere og IT-virksomheder: spiludvikling er ikke bare et marginaliseret felt for sig selv. Det er ikke bare pjat. Og dimittenderne fra de erhvervsrettede videregående spiludviklingsuddannelser kan skabe værdi fra dag 1 i virksomheder, der kæmper med de udfordringer og vil nyde godt af de gaver, digitaliseringen giver os.
Så sats på spiludviklerne. Det er vores alle sammens fremtid, der er på spil.